% !TeX root = ../thesis.tex
%----------------------------------------------------------------------------
\chapter{\bevezetes}
%----------------------------------------------------------------------------

Az utóbbi években a felhő alapú alkalmazás üzemeltetés töretlen népszerűségnek örvend. Évről évre egyre növekszik a felhő szolgáltatások valamilyen szintű adoptációja és ez nagy valószínűséggel nem fog változni a jövőben sem \cite{cloudadpotation}. 

A felhő alapú rendszerek jövője szinte biztosított. De vannak olyan alkalmazási területek, ahova bizonyos limitációi miatt eddig nem sikerült betörnie. Az alacsony késleltetés és nagy mennyiségű adatok átvitele idáig sarkalatos pontja volt a felhő adoptációs törekvéseknek. 

Ezekre a problémákra adhat megoldást, ha a felhőt kiterjesztjük az eddig megszokott adatközpontokon túl egyenesen a peremhálózatokig, ezzel közelebb hozva azt a végeszközökig. Így az eddig nehezen adoptálható alkalmazások is hasznát vehetik a felhőszolgáltatások számtalan előnyének. Kutatások szerint alig 5 éven belül az adatfeldolgozás csaknem 75\%-a már nem tradicionális adatközpontokban fog történni \cite{gartner}.

\section{A dolgozat célja}

Munkám célja, hogy alapos áttekintést adjak a felhő és a peremhálózati számítástechnika jelenlegi állapotáról, alkalmazásának előnyeiről és kihívásairól. Munkámat konkrét alkalmazások segítségével mutatom be és eredményeimet mérésekkel támasztom alá.

\section{Fejezetek áttekintése}

Az első fejezet bemutatja a feladatot és a kutatás hátterét.

A második fejezetben részletesen bemutatom a felhő és a peremhálózati számítástechnikát és az azt megvalósító keretrendszereket.

A harmadik fejezet egy felhő és \acrshort{iot} alapú projektet mutat be, amely a szőlővidékek kártevővédelmére lett kifejlesztve. Emellett megvizsgálja a peremhálózati rendszerek alkalmazásának lehetőségét. És bemutatja annak tervezését és implementációját.

A negyedik fejezet egy gyártósori szcenáriót mutat be, ahol szintén körbejárja a peremhálózati rendszerek alkalmazásának lehetőségét, majd bemutatja az átalakítás tervezési és implementálási folyamatát.

Az ötödik fejezet a végeszközöket kiszolgáló komponensek dinamikus mozgatásával foglalkozik a felhő adatközpont és a peremhálózati rendszerek viszonylatában.

A hatodik fejezet egy teszt környezet tervezésével és kialakításával foglalkozik, majd a hetedik fejezet a korábban ismertetett két alkalmazás tesztelését mutatja be ebben a környezetben.

Ezután munkám eredményét a nyolcadik fejezetben foglalom össze.