% !TeX root = ../thesis.tex
%----------------------------------------------------------------------------
\chapter{Áttekintés a perem és felhő rendszerekről}
%----------------------------------------------------------------------------

\section{Tradicionális megközelítés} % Egy kis áttekintés a "tradícionális felhőről"
\label{sec:tradicionalis_megkozelites}

Általánosságban véve az informatikában akkor beszélhetünk felhőről, amikor egy adott alkalmazást általunk üzemeltetett infrastruktúra helyett egy távoli szolgáltató által fenntartott környezetben futtatunk\cite{what_is_cloud}. A tradicionális megközelítés szerint ezek a környezetek az üzemeltetéséhez szükséges infrastruktúra egy vagy több -- a szolgáltató által üzemeltetett -- \gls{adatkozpont}ban foglal helyet.

A felhőszolgáltatások alkalmazásának több előnye is van, ezekből talán a legfontosabbak az
általános hardverelemek használatára visszavezethető alacsonyabb beruházási költség és az automatizált
folyamatok biztosította alacsonyabb üzemeltetési költség\cite{costofcloud}. Ezzel leveszi az üzemeltetés terhét és költségét az alkalmazás fejlesztőinek válláról.

Gyakran a felhőszolgáltató egynél több \gls{adatkozpont}ot tart fenn, amelyeket a világ több pontján helyeznek el. Ezzel biztosítva redundanciát, magasabb rendelkezésre állást és hatékonyabb elérést\cite{geodist}.

Előnyei miatt, manapság a nagyvállalatok csaknem 94\%-a már használja a felhő szolgáltatások nyújtotta előnyöket és alkalmazásaiknak már 83\%-a valamilyen felhő környezetben futnak\cite{cloudadpotation}.

Amellett, hogy az felhőszolgáltatások adaptációja növekvő tendenciát mutat. Az internetre kapcsolt eszközök száma is szépen gyarapodik\cite{annualinternetreport}. Ehhez a felhasználói készülékek mellett jelentősen hozzájárul az utóbbi időben jelentős fejlődésnek örvendő \acrfull{iot} rendszerek egyre nagyobb mértékű alkalmazása\cite{iotadpotation}.

Ezek alapján a felhő szolgáltatásokat nyújtó \gls{adatkozpont}ok kapacitásukat mind számítási teljesítményben, mind rendelkezésre álló sávszélességre való tekintettel egyre növekvő elvárással szembesülnek. Mindazonáltal a \gls{vegeszkoz}öket összekötő hálózatok is jelentősen növekvő igényeknek néznek elébe. Mindeközben pedig egyre nagyobb igény mutatkozik arra, hogy az alkalmazásaink jó válaszidővel, alacsony késleltetéssel működjenek\cite{stateofart}.


\section{Peremhálózati rendszerek} % Szóval itt felvezetem hogy van ez a perem meme


Az előző szekcióban ismertetésre került néhány probléma a felhő-számítástechnika tradicionális alkalmazásával. Mint ahogy azt \aref{fig:overview_no_edge}.\ ábra is szemlélteti, ha az egyes \gls{vegeszkoz}ök közvetlenül kommunikálnak a felhőszolgáltatást nyújtó \gls{adatkozpont}tal, az lineárisan növekvő terhelést jelent, mind a köztes hálózatnak, mint az \gls{adatkozpont}nak. Emellett a megtett távolság miatt a késleltetés is növekszik.

\begin{figure}[h!]
	\centering
	\includegraphics[width=0.7\textwidth]{figures/overview_no_edge.pdf}
	\caption{A hagyományos megközelítésben a \gls{vegeszkoz}ök közvetlenül az \gls{adatkozpont}okkal kommunikálnak}
	\label{fig:overview_no_edge}
\end{figure}


A fent vázolt problémákra megoldást ígér a peremhálózati rendszerek alkalmazása. A következőkben ismertetném a rendszer működését és elméleti felépítését, ezek után \aref{chapter:applications}.\ fejezetben a gyakorlati alkalmazását. 


\subsection{Használt fogalmak}

A peremhálózat pontos definiálása egyelőre nem teljesen tisztázott mivel nem is egy egyszerű kérdés\cite{cureforedge, cloudflare_whatisedge}. Egyes források szerint a peremhálózatit számítástechnika az magukon a \gls{vegeszkoz}ökön futtatott alkalmazások\cite{verge_whatisedge}, míg más források a felhő és a \gls{vegeszkoz}ök között elhelyezkedő számítási környezetre hivatkoznak így\cite{ibm_whatisedge}, illetve vannak források amelyek a határokat teljesen elmosva mindkettőt értelmezik\cite{cb_whatisedge, dataplace_whatisedge}

A fogalom -- és a kapcsolódó fogalmak -- tisztázására és egységesítésére a \textit{Linux Foundation} egy nyitott szójegyzéket hozott létre "\textit{Open Glossary of Edge Computing}" néven. Ezt a szabadon elérhető szójegyzéket egyre több gyártó ismeri el és használja\cite{openglossary}. 

A szójegyzék jelenlegi (2.0-ás verzió) kiadása alapján néhány fontosabb fogalmat az alábbiak szerint definiálhatunk:
\begin{itemize}
	\item \textbf{Cloud Computing} (Felhő számítástechnika): Egy olyan rendszer, amely igény-vezérelt hozzáférést biztosít megosztott erőforrásokhoz, beleértve a hálózatot tárolást és számítási kapacitást. Tipikusan kevés számú de nagy méretű regionális \gls{adatkozpont}okat használva.
	
	\item \textbf{Edge Computing} (Perem számítástechnika): A számítási kapacitás eljuttatása hálózat logikai végleteibe, annak érdekében hogy ezzel növeljék a teljesítményt, csökkentsék a működtetési költségeket illetve növeljék a rendelkezésre állását a biztosított alkalmazásoknak és szolgáltatásoknak. [\dots]
	
	\item \textbf{Edge Cloud} (Perem felhő): Felhő-szerű képességek az infrastruktúra peremén amely -- a felhasználó perspektívájából -- hozzáférést enged \gls{elasztikus}an allokált számítási, adat tárolási és hálózati erőforrásokhoz. Többnyire észrevétlenül szolgál a centralizált privát- vagy publikus felhő kiterjesztéseként. A hálózat peremén telepített mikro-\gls{adatkozpont}okból épül fel. Időnként elosztott perem-felhőként hivatkoznak rá.
	
	\item \textbf{Edge Data Center} (Perem-\gls{adatkozpont}): Olyan \gls{adatkozpont} amelyet a mennyire csak lehet a hálózat pereméhez lehet telepíteni szemben a hagyományos \gls{adatkozpont}okkal. Képes arra, hogy ugyanazokat a szolgáltatásokat nyújtsa, de önmagában egy sokkal kisebb skálán. [\dots] A \textit{perem} itt a telepítés helyére hivatott utalni. [\dots] Több perem-\gls{adatkozpont} egymással közvetlen kapcsolatban állhat, hogy ezzel biztosítsanak nagyobb kapacitást, migrációt meghibásodás elkerülés vagy terhelés elosztás céljából egy nagy virtuális \gls{adatkozpont}ként funkcionálva.
	
	\item \textbf{Infrastructure Edge} (Infrastruktúra pereme): Számítási kapacitás a peremen tipikusan egy vagy több perem-\gls{adatkozpont} formájában megvalósítva, amelyet a szolgáltatói \gls{lastmile}ön telepítenek. Számítási, adattárolási és hálózati előforrások, amelyeket az infrastruktúra peremére telepítenek lehetővé teszi a felhőszerű szolgáltatások nyújtását, hasonlóképp mint a centralizált központi \gls{adatkozpont}okban. Ilyenek például az erőforrások \gls{elasztikus} allokációja. De mindezt alacsonyabb késleltetéssel és csökkentett adat továbbítási költségekkel, a magas fokú lokalizációnak köszönhetően szemben a centralizált vagy regionális \gls{adatkozpont}okkal.
	
\end{itemize}

\textbf{A dolgozat további részeiben ezek a fogalmak a mérvadóak} (kivéve ahol ez külön jelölve van).

\subsection{Architektúra}

 

\begin{figure}[h!]
	\centering
	\includegraphics[width=0.7\textwidth]{figures/overview_with_edge.pdf}
	\caption{asd}
	\label{fig:overview_with_edge}
\end{figure}


% ez jolesz ahol írom hogy mi az az edge es miert old meg gondokat
\cite{7807196}

% Le kell írni az elméleti példát, és hogy hoygan oldja meg a problémákat amit fenn felvetettem
% Egy gyakorlati példát is szeretnék adni, ami a mobil hálózatokra igaz, hogy BS-en van a cucc meg az datacenter meg minden

% jó lenne megemlíteni, hogy szimbiózisban léteznek ezek


% itt leírom, hogy miért jó nekünk, hogy van edge


\section{Keretrendszerek}

% itt le lehet írni, hogy igazából mit is kell egy keretrendszernek tudnia
% Keresni pár példát

\subsection{Alkalmazás fejlesztési keretrendszerek}

\subsection{Alkalmazás futtatási keretrendszerek}


% El lehet mondani, hogy ezt a kubermeme tudja és az jó nekünk


% Ez a másik chapterből lett iderakva:


% Ez egy bevezetés lényegében

\section{Előnyös szempontok} % A perem és a felhő hálózatok mire jók

% alapvetően bármit ki lehet szervezni ebbe a rendszerbe, de nem mindennek van értelme
% ahhoz, hogy megállapítsuk, minek van értelme, egyeztessük a szempontokaz az előnyökkel

% Itt leírom, hogy aggregáció és késleltetés az két nagyon fontos szempont amin javítani tud a perem és felhő


\subsection{Nagy mennyiségű adatok aggregálása}

\subsection{Késleltetés érzékeny alkalmazások}

\subsection{Egyéb szempontok}

% Villany használat
% Privacy/Security

\section{Megvalósított alkalmazások}

% Itt leírom hogy a Birbnetes és az ursim miért jók és miért demózzák jól a két fenti megállapítást
% A birbnetesnél a minta felismerés át fog mászni az edge-cloudba

A választott alkalmazások megvalósítását \aref{chapter:birbnetes}.\ és \aref{chapter:ursim}.\ fejezetek részletezik.